בני ברק: הבדלים בין גרסאות בדף
יוסף שמח בוט (שיחה | תרומות) מ (טיפול בסוגריים מיותרים בתבנית:מקור) |
אריאל ביגל נ"י (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[תמונה:Bne brack.jpg|left|thumb|250px|לפי הפסוק מפרשת "האזינו" : "וַיֹּאמַר, ה' מִסִּינַי בָּא וְזָרַח מִשֵּׂעִיר לָמוֹ הוֹפִיעַ מֵהַר פָּארָן, וְאָתָה מֵרִבְבֹת קֹדֶשׁ; מִימִינוֹ, אשדת (אֵשׁ דָּת) לָמוֹ" {{מקור| ספר דברים, ל"ג, ב'|כן}}, יחד עשרת הדיברות וספר תורני - המקור: הויקיפדיה העברית, סרק:יצק]] | [[תמונה:Bne brack.jpg|left|thumb|250px|לפי הפסוק מפרשת "האזינו" : "וַיֹּאמַר, ה' מִסִּינַי בָּא וְזָרַח מִשֵּׂעִיר לָמוֹ הוֹפִיעַ מֵהַר פָּארָן, וְאָתָה מֵרִבְבֹת קֹדֶשׁ; מִימִינוֹ, אשדת (אֵשׁ דָּת) לָמוֹ" {{מקור| ספר דברים, ל"ג, ב'|כן}}, יחד עשרת הדיברות וספר תורני - המקור: הויקיפדיה העברית, סרק:יצק]] | ||
'''בני ברק''' היא עיר | '''בני ברק''' היא עיר בגוש דן, בעל אופי חרדי. בבני ברק ישיבות ומרכזי תורה רבים, וגדולי תורה רבים חיו וחיים. בה. | ||
==בני ברק הקדומה== | ==בני ברק הקדומה== | ||
בני ברק מוזכרת לראשונה בספר [[יהושע]] {{מקור|יהושע יט מה|כן}} כאחת הערים ב[[נחלת שבט דן]]: "וִיהֻד וּבְנֵי-בְרַק וְגַת-רִמּוֹן". העיר נודעה כעיר מושבו של התנא [[רבי עקיבא]], שם לימד את תלמידיו ({{מקור|ויקרא רבה כא ח}} ועוד). נודע במיוחד המעשה, שבו ישבו חמישה חכמים בבני ברק ב[[ליל הסדר]] והיו מספרים ביציאת מצרים כל הלילה {{מקור|הגדה של פסח|כן}}. על שם מעשה זה נקרא המחלף הסמוך לבני ברק הקדומה "מחלף מסובים". חכמים נוספים חיו בעיר, ונאמר עליה: "מבני בניו של [[המן]] לימדו תורה בבני ברק" {{מקור|בבלי גיטין נז ב|כן}}. [[רבי בר יחזקאל]] הגיע לבני ברק, שם ראה עזים שאוכלות תחת עצי תאנה וחלב נוטף מעטיניהן ומתערב עם הדבש הנוטף מן התאנים, וראה בכך התגלמות של הפסוק "ארץ זבת חלב ודבש" {{מקור|בבלי כתובות קיא ב|כן}}. בתלמוד מובאת הלכה שנפסקה מתוך מעשה שארע בבית מרחץ בבני ברק {{מקור|בבלי שבת מ א|כן}}. | |||
מקובל לזהות את בני ברק הקדומה עם התל הנמצא באזור "מחלף מסובים" של ימינו, דרומית לרמת גן. באיזור התקיים יישוב ערבי בשם "אבן איברק". | |||
בני ברק | |||
== | ===בני ברק המודרנית=== | ||
[[תמונה:Zionist colonies on Sharon Bnai Brak The bank.jpg|left|thumb|250px|בנק בבני ברק בבית טיפוסי מהימים ההם - בית ונחלה]] | [[תמונה:Zionist colonies on Sharon Bnai Brak The bank.jpg|left|thumb|250px|בנק בבני ברק בבית טיפוסי מהימים ההם - בית ונחלה]] | ||
בני ברק נוסדה בי"א תמוז תרפ"ד | בני ברק נוסדה בי"א ב[[תמוז]] תרפ"ד (1924) בתור מושבה חקלאית ע"י קבוצת "בית ונחלה" מפולין. מייסד העיר היה יצחק גרשטנקורן. קשר פעיל היה בין מייסדי המושבה לבין הרב הראשי דאז, [[הרב אברהם יצחק הכהן קוק]]. | ||
בשנת תרצ"א ייסד [[הרב מתתיהו שצ'יגל]] סניף של [[ישיבת נובהרדוק]] בבני ברק. עם זאת, הצעד המרכזי בהפיכת העיר למרכז תורני חשוב היה בשנת תרצ"ג, אז הגיע להתגורר בעיר [[רבי אברהם ישעיהו קרליץ]] - "החזון איש". בהמשך, הוקמו בעיר [[ישיבת פוניבז']] על ידי [[הרב שלמה יוסף כהנמן]], [[ישיבת סלבודקה]] בראשות [[רבי יצחק אייזיק שר]], [[ישיבת תפארת ציון]] ועוד. גם [[אדמו"ר]]ים החלו להתיישב בה, בהם היה [[רבי חיים מאיר הגר]] מ[[חסידות ויז'ניץ|ויז'ניץ]]. אט אט הפכה העיר לעיר תורנית מרכזית, שהרבה ממרכזי התורה והחסידות היו בה. רבים ממנהיגי הציבור הליטאי התגוררו בה, בהם החזון איש, גיסו [[רבי יעקב ישראל קנייבסקי]], [[הרב אלעזר מנחם מן שך]], [[הרב אהרן יהודה לייב שטיינמן]], [[הרב חיים קנייבסקי]] ועוד. כיום, ישנן בבני ברק מאות ישיבות ועשרות חצרות חסידיות. | |||
במשך שנים ארוכות היתה בבני ברק אוכלוסיה דתית-לאומית גדולה, ואף פועלת בה עד היום ישיבה תיכונית- [[ישיבת קרית הרצוג]]. כיום, רובה המוחלט של האוכלוסיה משתייכת ליהדות החרדית על כל גווניה. | |||
==גמילות חסדים== | |||
בבני ברק אחד מהריכוזים הגדולים בארץ למוסדות [[גמילות חסדים]]. מדריך בני ברק מסווג את הגמ"חים ל-11 קבוצות המתחלקות ל-200 נושאים, הכוללים כ-1000 מוסדות. | |||
==תמונות מהעיר== | ==תמונות מהעיר== | ||
המקור: ויקיפדיה וויקישיתוף | המקור: ויקיפדיה וויקישיתוף | ||
שורה 53: | שורה 37: | ||
תמונה:Histadrut.jpg|בית ההסתדרות לשעבר, צילם: דניאל ונטורה | תמונה:Histadrut.jpg|בית ההסתדרות לשעבר, צילם: דניאל ונטורה | ||
</gallery> | </gallery> | ||
גרסה מ־20:57, 21 ביולי 2015
|
![](/wiki/images/0/01/Bne_brack.jpg)
בני ברק היא עיר בגוש דן, בעל אופי חרדי. בבני ברק ישיבות ומרכזי תורה רבים, וגדולי תורה רבים חיו וחיים. בה.
בני ברק הקדומה
בני ברק מוזכרת לראשונה בספר יהושע (יהושע יט מה) כאחת הערים בנחלת שבט דן: "וִיהֻד וּבְנֵי-בְרַק וְגַת-רִמּוֹן". העיר נודעה כעיר מושבו של התנא רבי עקיבא, שם לימד את תלמידיו (ויקרא רבה כא ח ועוד). נודע במיוחד המעשה, שבו ישבו חמישה חכמים בבני ברק בליל הסדר והיו מספרים ביציאת מצרים כל הלילה (הגדה של פסח). על שם מעשה זה נקרא המחלף הסמוך לבני ברק הקדומה "מחלף מסובים". חכמים נוספים חיו בעיר, ונאמר עליה: "מבני בניו של המן לימדו תורה בבני ברק" (בבלי גיטין נז ב). רבי בר יחזקאל הגיע לבני ברק, שם ראה עזים שאוכלות תחת עצי תאנה וחלב נוטף מעטיניהן ומתערב עם הדבש הנוטף מן התאנים, וראה בכך התגלמות של הפסוק "ארץ זבת חלב ודבש" (בבלי כתובות קיא ב). בתלמוד מובאת הלכה שנפסקה מתוך מעשה שארע בבית מרחץ בבני ברק (בבלי שבת מ א).
מקובל לזהות את בני ברק הקדומה עם התל הנמצא באזור "מחלף מסובים" של ימינו, דרומית לרמת גן. באיזור התקיים יישוב ערבי בשם "אבן איברק".
בני ברק המודרנית
בני ברק נוסדה בי"א בתמוז תרפ"ד (1924) בתור מושבה חקלאית ע"י קבוצת "בית ונחלה" מפולין. מייסד העיר היה יצחק גרשטנקורן. קשר פעיל היה בין מייסדי המושבה לבין הרב הראשי דאז, הרב אברהם יצחק הכהן קוק.
בשנת תרצ"א ייסד הרב מתתיהו שצ'יגל סניף של ישיבת נובהרדוק בבני ברק. עם זאת, הצעד המרכזי בהפיכת העיר למרכז תורני חשוב היה בשנת תרצ"ג, אז הגיע להתגורר בעיר רבי אברהם ישעיהו קרליץ - "החזון איש". בהמשך, הוקמו בעיר ישיבת פוניבז' על ידי הרב שלמה יוסף כהנמן, ישיבת סלבודקה בראשות רבי יצחק אייזיק שר, ישיבת תפארת ציון ועוד. גם אדמו"רים החלו להתיישב בה, בהם היה רבי חיים מאיר הגר מויז'ניץ. אט אט הפכה העיר לעיר תורנית מרכזית, שהרבה ממרכזי התורה והחסידות היו בה. רבים ממנהיגי הציבור הליטאי התגוררו בה, בהם החזון איש, גיסו רבי יעקב ישראל קנייבסקי, הרב אלעזר מנחם מן שך, הרב אהרן יהודה לייב שטיינמן, הרב חיים קנייבסקי ועוד. כיום, ישנן בבני ברק מאות ישיבות ועשרות חצרות חסידיות.
במשך שנים ארוכות היתה בבני ברק אוכלוסיה דתית-לאומית גדולה, ואף פועלת בה עד היום ישיבה תיכונית- ישיבת קרית הרצוג. כיום, רובה המוחלט של האוכלוסיה משתייכת ליהדות החרדית על כל גווניה.
גמילות חסדים
בבני ברק אחד מהריכוזים הגדולים בארץ למוסדות גמילות חסדים. מדריך בני ברק מסווג את הגמ"חים ל-11 קבוצות המתחלקות ל-200 נושאים, הכוללים כ-1000 מוסדות.
תמונות מהעיר
המקור: ויקיפדיה וויקישיתוף
אנדרטה לחללי העיר במלחמות ישראל, צילם: מיכאל יעקובסון