פרשני:שולחן ערוך:אורח חיים רצט ג: הבדלים בין גרסאות בדף
(Added ben shmuel book.) |
(Added ben shmuel book.) |
||
שורה 48: | שורה 48: | ||
[[קטגוריה:בן שמואל]] | [[קטגוריה:בן שמואל]] | ||
[[קטגוריה:אורח חיים]] | [[קטגוריה:אורח חיים]] | ||
== סעיף ג | ברכת הגפן אם הפסיק == | |||
'''''◄''''' מהרי"ק: אם הפסיק באמצע הסעודה לעשות הבדלה צריך לברך שוב הגפן ('''לרי"ף וסמ"ג''' שחייבו להפסיק משחשיכה, ודאי יברך. וגם '''תוספות''' הסובר שתפילה לא נחשבת הפסק, כאן כיוון שנאסר בשתיה יודה התוספת שצריך לברך שוב). | |||
'''''◄''''' רא"ש וטור (בסימן רעא): לא צריך לברך שוב הגפן, אפילו אם הפסיק לקידוש. | |||
<blockquote>☜ שו"ע: לא צריך לברך הגפן שנית כשמפסיק סעודתו, ויש אומרים שצריך. | |||
⤶ גם אם היה קבוע לשתיה אינו צריך לברך לדעה הראשונה. (משנ"ב). | |||
☜ הלכה כדעה הראשונה שלא מברך. והיותר טוב שלא יעשה הבדלה באמצע הסעודה (ע"פ מג"א<ref>האחרונים התקשו בטעמו של היש אומרים שמצריך לברך שוב הגפן על כוס של הבדלה (מאחר שהוא כבר בירך על היין בסעודה) שהרי לעניין קידוש קיי"ל (רעא, ד) שלא מברך שוב אם הפסיק לקדש באמצע הסעודה. המג"א ביאר שדעתם היא שהבדלה חמורה יותר כי היא עניין בפני עצמו (בשונה מקידוש). '''הגר"א''' ביאר שזה דעת המהרי"ק בסעיף הקודם שאם אמרו בואו ונבדיל צריכים לברך (וכיוון שקיי"ל שם כדעה הראשונה ולא כמהרי"ק, אין צורך להחמיר שלא להבדיל בתוך הסעודה (ובודאי לא יברכו עליו). ומכל מקום כיוון שהמג"א כתב שעדיף שלא לעשות הבדלה באמצע סעודה- העתיקו במשנ"ב (ביה"ל).</ref>). ואם היה מוכרח לעשות (כגון שהיה קבוע לשתיה) לא יברך כי העיקר כדעה הראשונה (משנ"ב). | |||
</blockquote> | |||
<ol> | |||
<li><blockquote><p>אם אמרו 'בואו ונבדיל' (והיו קבועים לשתיה, שאז צריכים להפסיק מדינא):</p></blockquote></li></ol> | |||
<blockquote>◄ ט"ז: צריכים לברך שוב. | |||
◄ מג"א: אינם צריכים (ביה"ל). | |||
</blockquote> | |||
<ol start="2"> | |||
<li><blockquote><p>אם הפסיק באמצע סעודת לחם כדי לעשות הבדלה, לא יברך שוב 'המוציא', כיוון שמדינא לא חייב להפסיק להבדלה (ביה"ל).</p></blockquote></li></ol> | |||
=== סיכום סעיפים ב-ג === | |||
{| | |||
! אמרו בואו ונבדיל, לברך הגפן שוב (לפני ההבדלה) | |||
! ברכת הגפן על יין ההבדלה (ושתה לפני כן יין ובירך עליו) | |||
! ברכת המוציא אחר ההבדלה | |||
! | |||
! | |||
|- | |||
| קבועים לשתיה | |||
| קבועים לאכילה | |||
| קבועים לשתיה | |||
| קבועים לאכילה | |||
| שייך רק בקבועים לאכילה | |||
|- | |||
| צריך לברך. | |||
| לא צריך (וכך הלכה) וי"א שצריך. | |||
| לא צריך לברך, ויש אומרים שצריך, וטוב לחוש ולא להבדיל באמצע (ויש מי שלא חשש לזה). | |||
| לא צריך לברך. | |||
| | |||
|} | |||
==הערות שוליים== |
גרסה מ־18:51, 22 בדצמבר 2020
|
![]() ערך זה הוא מתוך פרויקט פרשני - הפירוש השיתופי לכתבים תורניים.
מטרת פרויקט פרשני היא יצירת פירוש שיתופי על כל הכתבים התורניים, החל מהמשנה ועד ספרי השו"ת האחרונים הנכם מוזמנים להשתתף בעריכת הפירוש באמצעות דף העריכה או יצירת פירושים לערכים חדשים. |
סעיף ג | ברכת הגפן אם הפסיק
◄ מהרי"ק: אם הפסיק באמצע הסעודה לעשות הבדלה צריך לברך שוב הגפן (לרי"ף וסמ"ג שצריך להפסיק משחשיכה, ודאי יברך. וגם תוספות שסובר שתפילה לא נחשבת הפסק, כאן כיוון שנאסר בשתיה יודה התוספת שצריך לברך שוב).
◄ רא"ש וטור (בסימן רעא): לא צריך לברך שוב הגפן, אפילו אם הפסיק לקידוש.
☜ שו"ע: לא צריך לברך ויש אומרים שצריך.
⤶ גם אם היה קבוע לשתיה לא צריך לברך לדעה הראשונה. וכל שכן אם היה באמצע סעודה והפסיק לעשות הבדלה (משנ"ב).
☜ הלכה כדעה הראשונה שלא מברך. והיותר טוב שלא יעשה הבדלה באמצע הסעודה (ע"פ מג"א[1]). ואם היה מוכרח לעשות (כגון שהיה קבוע לשתיה) לא יברך כי העיקר כדעה הראשונה (משנ"ב).
אם אמרו בואו ונבדיל (והיו קבועים לשתיה, שאז צריכים להפסיק מדינא) לדעת הט"ז צריכים לברך שוב ולדעת המג"א לא (ביה"ל).
אם הפסיק באמצע סעודת לחם כדי לעשות הבדלה, לא יברך שוב המוציא כיוון שמדינא לא חייב להפסיק להבדלה (ביה"ל).
סיכום סעיפים ב-ג
אמרו בואו ונבדיל, לברך הגפן שוב (לפני ההבדלה) | ברכת הגפן על יין ההבדלה (ושתה לפני כן יין ובירך עליו) | ברכת המוציא אחר ההבדלה | ||
---|---|---|---|---|
קבועים לשתיה | קבועים לאכילה | קבועים לשתיה | קבועים לאכילה | שייך רק בקבועים לאכילה |
צריך לברך | לא צריך (וכך הלכה) וי"א שצריך |
לא צריך לברך, ויש אומרים שצריך, וטוב לחוש ולא להבדיל באמצע (ויש מי שלא חשש לזה) | לא צריך לברך |
הערות שוליים
סעיף ג | ברכת הגפן אם הפסיק
◄ מהרי"ק: אם הפסיק באמצע הסעודה לעשות הבדלה צריך לברך שוב הגפן (לרי"ף וסמ"ג שחייבו להפסיק משחשיכה, ודאי יברך. וגם תוספות הסובר שתפילה לא נחשבת הפסק, כאן כיוון שנאסר בשתיה יודה התוספת שצריך לברך שוב).
◄ רא"ש וטור (בסימן רעא): לא צריך לברך שוב הגפן, אפילו אם הפסיק לקידוש.
☜ שו"ע: לא צריך לברך הגפן שנית כשמפסיק סעודתו, ויש אומרים שצריך.
⤶ גם אם היה קבוע לשתיה אינו צריך לברך לדעה הראשונה. (משנ"ב).
☜ הלכה כדעה הראשונה שלא מברך. והיותר טוב שלא יעשה הבדלה באמצע הסעודה (ע"פ מג"א[2]). ואם היה מוכרח לעשות (כגון שהיה קבוע לשתיה) לא יברך כי העיקר כדעה הראשונה (משנ"ב).
אם אמרו 'בואו ונבדיל' (והיו קבועים לשתיה, שאז צריכים להפסיק מדינא):
◄ ט"ז: צריכים לברך שוב.
◄ מג"א: אינם צריכים (ביה"ל).
אם הפסיק באמצע סעודת לחם כדי לעשות הבדלה, לא יברך שוב 'המוציא', כיוון שמדינא לא חייב להפסיק להבדלה (ביה"ל).
סיכום סעיפים ב-ג
אמרו בואו ונבדיל, לברך הגפן שוב (לפני ההבדלה) | ברכת הגפן על יין ההבדלה (ושתה לפני כן יין ובירך עליו) | ברכת המוציא אחר ההבדלה | ||
---|---|---|---|---|
קבועים לשתיה | קבועים לאכילה | קבועים לשתיה | קבועים לאכילה | שייך רק בקבועים לאכילה |
צריך לברך. | לא צריך (וכך הלכה) וי"א שצריך. | לא צריך לברך, ויש אומרים שצריך, וטוב לחוש ולא להבדיל באמצע (ויש מי שלא חשש לזה). | לא צריך לברך. |
הערות שוליים
- ↑ האחרונים התקשו בטעמו של היש אומרים שמצריך לברך שוב הגפן על כוס של הבדלה (מאחר שהוא כבר בירך על היין בסעודה) והרי לעניין קידוש קיי"ל (רעא, ד) שלא מברך שוב אם הפסיק לקדש באמצע הסעודה. המג"א ביאר שדעתם היא שהבדלה חמורה יותר כי היא עניין בפני עצמו (בשונה מקידוש). הגר"א ביאר שזה דעת המהרי"ק בסעיף הקודם שאם אמרו בואו ונבדיל צריכים לברך (וכיוון שקיי"ל שם כדעה הראשונה ולא כמהרי"ק, לא צריך לברך אפילו אם אמרו באו ונבדיל כנאמר לעיל שם אבל אם היו קבועים לשתיה כן צריך לברך, כדעת הט"ז שהצריך לברך גם בקידוש אם אמרו 'בואו ונקדש'). ומכל מקום כיוון שהמג"א כתב שעדיף שלא לעשות הבדלה באמצע סעודה- העתיקו במשנ"ב (ביה"ל).
- ↑ האחרונים התקשו בטעמו של היש אומרים שמצריך לברך שוב הגפן על כוס של הבדלה (מאחר שהוא כבר בירך על היין בסעודה) שהרי לעניין קידוש קיי"ל (רעא, ד) שלא מברך שוב אם הפסיק לקדש באמצע הסעודה. המג"א ביאר שדעתם היא שהבדלה חמורה יותר כי היא עניין בפני עצמו (בשונה מקידוש). הגר"א ביאר שזה דעת המהרי"ק בסעיף הקודם שאם אמרו בואו ונבדיל צריכים לברך (וכיוון שקיי"ל שם כדעה הראשונה ולא כמהרי"ק, אין צורך להחמיר שלא להבדיל בתוך הסעודה (ובודאי לא יברכו עליו). ומכל מקום כיוון שהמג"א כתב שעדיף שלא לעשות הבדלה באמצע סעודה- העתיקו במשנ"ב (ביה"ל).