פרשני:אגרות הראיה: אגרת קיב: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (Try fix category tree) תגית: ריקון |
(Added igrut reaya.) |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{פרשני}}{{#makor-new:אגרות הראיה: אגרת קיב |אגרות הראיה-|אגרת|קיב|}} | |||
= רקע לאגרת = | |||
= הערות, מקבילות, וביאורים נצרכים = | |||
= נמען האגרת = | |||
=האגרת= | |||
ב"ה, עה"ק יפו ת"ו, י"א אד"ר תרס"ח. | |||
לכ' ידי"נ הרב הגאון המופלא, חכם חרשים ונבון לחש, מארי' דרזין, | |||
מו"ה פנחס הכהן שליט"א, אבד"קבירז' יצ"ו. שלו' שלו' וברכה. | |||
המחברת היקרה "בנין האומה" באה לידי, בשמחה פנימית קראתיה. אברך | |||
את ד' אשר הגיענו לזמן הזה, כי יחלו גדולי הרבנים לעסוק בשאלת האומה ממקור | |||
התורה באורח מדעי, באורח בזה שלא יבושו כי ידברו את אויבים ואת אוהבים | |||
בשער. אמנם לא אוכל לכחד מכבוד ידידי, שנדרש מאד לתקן את הסגנון בהדפסות | |||
הבאות, ביחוד להזהר כמה דאפשר משבושים מורגשים בדקדוק הלשון, המביא | |||
לידי בוז אצל קטני הדעה, שהם הרבים, גם את הענין הנשגב של הנושאים בכלל. | |||
אבטח שישמע כ"ג לעצתי בזה, והוא דבר קל מאד, שיתן כל חוברת, לפני ההדפסה, | |||
ליודע פרק בדקדוק לש"ע, והוא יתקן את הדברים הבולטים ביותר. גם ארהיב עז לדרוש | |||
מכבוד גאונו, להשמר מכל עניני דרוש והדומה להם בשעה שאנו עסוקים בשאלות | |||
גדולות העומדות ברום עולם. לעולם צריך שיהיה הגבול נשמר בין עולם לעולם, | |||
ודרושי הקטנות אינם רשאים להתערב בתוך דרושי הגדלות. עכ"פ אלה החסרונות | |||
הנם ככתמים שעל פני השמש הברה בשחקים, לעומת האור הגדול, שיגלה כת"ר | |||
ע"י ספריו הנפלאים, כשיופיעו בעולם בע"ה. | |||
האמת אגיד לכבוד אהובי, שאין לי מה לבקר על כללות דבריו היקרים, כי הם | |||
משובצים זהב טהור של הישן והחדש ע"פ השפעת קדושת פנימיות התורה, | |||
כאשר ידעתי כבר את ידידי ואת שיחו. אמנם הוסיף הרבה לקח ורעיון, בימים | |||
האחרונים, ע"י כל ניצוצי הקדושה שהעלה מעמקי הקליפות ע"י המון החדשות של | |||
הספרות החדשה. ישר חילו, כך יפה לנו, וכן חייבים אנחנו. | |||
מצדי הנני מוכן בל"נ לעמוד לימין כ"ג בכל אשר תשיג ידי, כי לעבודת | |||
שמים הכל מסייעים. אחי שמואל שי', שהו"ל את חוברותי, הנהו עתה בירושלים | |||
עסוק במסחר, ואיני יודע אם יפנה אל עסק הו"ל. אבל בכ"ז אקוה, שיהיו אחי | |||
שי' בכלל ואוהבי מהעוזרים על יד כבודו. אם כי עזרה חמרית מובן שלא תוכל | |||
לבא מאה"ק, לפי מצבה כעת, מ"מ יש תקוה לעזרה מוסרית של כבוד ופרסום, שגם | |||
הם נחשבים לדבר גדול בפעולה כללית. | |||
מאד הייתי חפץ להאריך בדברים את כ"ג, אבל רבו עלי טרדות וחובות | |||
מכתבים ומעשים העומדים על הפדק. ולא אמנע מלהעיר את כבוד גאונו שי' | |||
דף 142 | |||
שצריכים אנחנו להיות משוקעים בפועל בבנין אומתנו באה"ק, הוא להפליג לכל | |||
דבר, לגעור בקטני-האמנה המגבילים את יד ד' דוקא ע"פ אותם הציורים הנדמים | |||
להם בזכרונם. כשם שאמר הבעש"ט ז"ל, שצריך לעבוד את ד' בכל הדרכים , | |||
כן צריך ג"כ לצפות לישועה, שהיא אחת מיסודי עבודות ד', שעליה נשאלין ביום | |||
הדין , בכל הדרכים, ואין דרך אחד סותר את חברו כלל. עלינו רק לסקל את | |||
הדרכים, להסיר בכל כחנו את הקוצים והחרולים ואבני הנגף שעולים עליהם, אבל | |||
בעצמותם הכל מוביל אל התכלית. וכל שהתכלית יותר קרובה ומובנה אין ערכה | |||
נגרע בשביל כך. אדרבא, "ד' בחכמה יסד ארץ", ודוקא "אבא יסד ברתא" . | |||
והנקודה התחתונה, "אבן מאסו הבונים", עתידה לעלות לרום חביון. | |||
מגמתי ביסוד ישיבה חדשה להישוב החדש בכללו, להחיותו בטל של | |||
תורה ולקבוע למוד קבוע ומפורסם בהלכות דעות ואמונות, שגנזי תורה בארחות | |||
הקבלה לכל דרכיה יקחו בה חלק בראש, בטח כבר ידע כ"ג מהמכתב הנדפס אשר | |||
נשלח לו. נעבוד ונעבוד, נעשה את שלנו, אמת מארץ תצמח וצדק משמים יהי' | |||
נשקף לנו. אין ספק שרוח ד' מעודדנו ומעוררנו לפעול ולעשות, ואורו ואמתו | |||
יעמוד לנו לחזק ידים רפות וברכים כושלות לאמץ. | |||
ע"ד האמונות הזרות, אומר לכ"ג את דעתי, כי לא הבלעתן והריסתן היא | |||
מטרת אורם של ישראל, כמו שאין אנו מכוונים הרס כללי לעולם ולאומיו כולם, | |||
כי-אם תקנתם והעלאתם, הסרת סיגיהם, וממילא יצטרפו בזה למקור ישראל, | |||
להשפיע עליהם טללי אורות. "והסרותי דמיו מפיו ושקוציו מבין שניו ונשאר גם | |||
הוא לאלקינו" , וזה נוהג אפילו באליליות, וקל-וחומר בדתות הנסמכות בחלק | |||
מיסודותיהן על אור תורת ישראל. וגדולים דברי הגר"א ז"ל " : ואת עשו שנאתי - | |||
את הטפל לעשו, אבל עקרו עוהוא ראשו בהדי אבהן דעלמאגניז, ועל-כן "ראיתי | |||
פניך כראות פני אלקים" אמר איש האמת יעקב איש תם, ודברו לא ישוב ריקם, | |||
ואהבת אחים של עשו ויעקב, של יצחק וישמעאל, תעלה על כל אותן המהומות, | |||
שהרשעה הנכרכת בטומאת הגויה גררה אותן, תתגבר עליהן ותהפכן לאור ולחסד | |||
עולם. דעה רחבה זאת, ממותקת במתקה ודבשה של תורת אמת, צריכה להתלוות | |||
עם כל ארחותינו באחרית הימים, למחתם אורייתא בהיכלא דמלכאמשיחא בהפיכת | |||
מריראלמתיקאוחשוכאלנהורא . | |||
ההרגל לצאת מתלמוד אל תלמוד, ולהנצל מאותה המארה של ,אין שלו' | |||
ליוצא ולבא' ", הוא מוכן עתה דוקא. כל עיקר המנוחה, בעולם וביהדות, הוא | |||
רק מפני רבוי המאורות הזורחים ושופעים כאחת. הדרך הישנה של בחירת אחד | |||
הדרכים, ללכת בה במתון, לא תקום ולא תהי'. יותר ויותר מזה נתגדלנוונתפתחנו. | |||
לתפוס כללות הדרכים כולם ולאגדם במנוחה שלמה ובטוחה, היא התחלת הדרך | |||
של הפיכת ע' דעור לאלף דאור, הכתוב בתורתו של ר' מאיר , שלא יכלו חבריו | |||
לעמוד על סוף דעתו היא נסוג אחור גם מלמוד תורה מאחר באותה שעה שרכב | |||
על הסוס בשבת , ולא נמנע מלהכניסו בנורא כדי להביאו לחיי העוה"ב . אמנם | |||
דף 143 | |||
"אחר" אחד וגדול חד הוה גבן, שנצח ר' יוחנן ופסק עשן מקברו , אבל את | |||
ה"אחרים" הרבים אשר בקרבנו אותם נקלה בנורא למען הביאם לחיי עולם, להתם | |||
סיגיהם ולהעלות המובחר שבהם לתוך אגודת החיים, ולא ידח ממנו נדח. וכמדומה | |||
שבאחד השיחים כבר המתקנו סוד ע"ד עבודת התקון של הנשמות העשוקות | |||
והנדחות של דורות שעברו, הראויה ומחויבת לצדיקי הדורות, ועבודת הקודש הזאת | |||
אין ראוי לזנח באחרים הימים, כי נשמותיהם של רשעים הנן מזיקי עלמא, וכשהם | |||
מתתקנים חוזר העולם כולו ונבנה בהדרו. | |||
הנני בכל לב מצפה ליום אשר יאיר אור כבודו בספריו כולם כלולים בהדרם, | |||
ויה"ר שיתאספו בעלי אסופות רבים והיו עמנו באגודה, לעבוד בכרם בית ישראל | |||
בחכמה ע"ד האמת. | |||
והיה ז"ש וברכת ד' על עמו, כנה"י ונפש ידי"עדוש"תבאה"ר, | |||
הק' אברהם יצחק ה"ק הנ"ל | |||
= אזכורים בספרים ובמאמרים = | |||
= קישורים חיצוניים = | |||
[[קטגוריה:אגרות הראי"ה]] |
גרסה מ־16:32, 1 ביוני 2021
|
![]() ערך זה הוא מתוך פרויקט פרשני - הפירוש השיתופי לכתבים תורניים.
מטרת פרויקט פרשני היא יצירת פירוש שיתופי על כל הכתבים התורניים, החל מהמשנה ועד ספרי השו"ת האחרונים הנכם מוזמנים להשתתף בעריכת הפירוש באמצעות דף העריכה או יצירת פירושים לערכים חדשים. |
No result
רקע לאגרת
הערות, מקבילות, וביאורים נצרכים
נמען האגרת
האגרת
ב"ה, עה"ק יפו ת"ו, י"א אד"ר תרס"ח. לכ' ידי"נ הרב הגאון המופלא, חכם חרשים ונבון לחש, מארי' דרזין, מו"ה פנחס הכהן שליט"א, אבד"קבירז' יצ"ו. שלו' שלו' וברכה. המחברת היקרה "בנין האומה" באה לידי, בשמחה פנימית קראתיה. אברך את ד' אשר הגיענו לזמן הזה, כי יחלו גדולי הרבנים לעסוק בשאלת האומה ממקור התורה באורח מדעי, באורח בזה שלא יבושו כי ידברו את אויבים ואת אוהבים בשער. אמנם לא אוכל לכחד מכבוד ידידי, שנדרש מאד לתקן את הסגנון בהדפסות הבאות, ביחוד להזהר כמה דאפשר משבושים מורגשים בדקדוק הלשון, המביא לידי בוז אצל קטני הדעה, שהם הרבים, גם את הענין הנשגב של הנושאים בכלל. אבטח שישמע כ"ג לעצתי בזה, והוא דבר קל מאד, שיתן כל חוברת, לפני ההדפסה, ליודע פרק בדקדוק לש"ע, והוא יתקן את הדברים הבולטים ביותר. גם ארהיב עז לדרוש מכבוד גאונו, להשמר מכל עניני דרוש והדומה להם בשעה שאנו עסוקים בשאלות גדולות העומדות ברום עולם. לעולם צריך שיהיה הגבול נשמר בין עולם לעולם, ודרושי הקטנות אינם רשאים להתערב בתוך דרושי הגדלות. עכ"פ אלה החסרונות הנם ככתמים שעל פני השמש הברה בשחקים, לעומת האור הגדול, שיגלה כת"ר ע"י ספריו הנפלאים, כשיופיעו בעולם בע"ה. האמת אגיד לכבוד אהובי, שאין לי מה לבקר על כללות דבריו היקרים, כי הם משובצים זהב טהור של הישן והחדש ע"פ השפעת קדושת פנימיות התורה, כאשר ידעתי כבר את ידידי ואת שיחו. אמנם הוסיף הרבה לקח ורעיון, בימים האחרונים, ע"י כל ניצוצי הקדושה שהעלה מעמקי הקליפות ע"י המון החדשות של הספרות החדשה. ישר חילו, כך יפה לנו, וכן חייבים אנחנו. מצדי הנני מוכן בל"נ לעמוד לימין כ"ג בכל אשר תשיג ידי, כי לעבודת שמים הכל מסייעים. אחי שמואל שי', שהו"ל את חוברותי, הנהו עתה בירושלים עסוק במסחר, ואיני יודע אם יפנה אל עסק הו"ל. אבל בכ"ז אקוה, שיהיו אחי שי' בכלל ואוהבי מהעוזרים על יד כבודו. אם כי עזרה חמרית מובן שלא תוכל לבא מאה"ק, לפי מצבה כעת, מ"מ יש תקוה לעזרה מוסרית של כבוד ופרסום, שגם הם נחשבים לדבר גדול בפעולה כללית. מאד הייתי חפץ להאריך בדברים את כ"ג, אבל רבו עלי טרדות וחובות מכתבים ומעשים העומדים על הפדק. ולא אמנע מלהעיר את כבוד גאונו שי' דף 142 שצריכים אנחנו להיות משוקעים בפועל בבנין אומתנו באה"ק, הוא להפליג לכל דבר, לגעור בקטני-האמנה המגבילים את יד ד' דוקא ע"פ אותם הציורים הנדמים להם בזכרונם. כשם שאמר הבעש"ט ז"ל, שצריך לעבוד את ד' בכל הדרכים , כן צריך ג"כ לצפות לישועה, שהיא אחת מיסודי עבודות ד', שעליה נשאלין ביום הדין , בכל הדרכים, ואין דרך אחד סותר את חברו כלל. עלינו רק לסקל את הדרכים, להסיר בכל כחנו את הקוצים והחרולים ואבני הנגף שעולים עליהם, אבל בעצמותם הכל מוביל אל התכלית. וכל שהתכלית יותר קרובה ומובנה אין ערכה נגרע בשביל כך. אדרבא, "ד' בחכמה יסד ארץ", ודוקא "אבא יסד ברתא" . והנקודה התחתונה, "אבן מאסו הבונים", עתידה לעלות לרום חביון. מגמתי ביסוד ישיבה חדשה להישוב החדש בכללו, להחיותו בטל של תורה ולקבוע למוד קבוע ומפורסם בהלכות דעות ואמונות, שגנזי תורה בארחות הקבלה לכל דרכיה יקחו בה חלק בראש, בטח כבר ידע כ"ג מהמכתב הנדפס אשר נשלח לו. נעבוד ונעבוד, נעשה את שלנו, אמת מארץ תצמח וצדק משמים יהי' נשקף לנו. אין ספק שרוח ד' מעודדנו ומעוררנו לפעול ולעשות, ואורו ואמתו יעמוד לנו לחזק ידים רפות וברכים כושלות לאמץ. ע"ד האמונות הזרות, אומר לכ"ג את דעתי, כי לא הבלעתן והריסתן היא מטרת אורם של ישראל, כמו שאין אנו מכוונים הרס כללי לעולם ולאומיו כולם, כי-אם תקנתם והעלאתם, הסרת סיגיהם, וממילא יצטרפו בזה למקור ישראל, להשפיע עליהם טללי אורות. "והסרותי דמיו מפיו ושקוציו מבין שניו ונשאר גם הוא לאלקינו" , וזה נוהג אפילו באליליות, וקל-וחומר בדתות הנסמכות בחלק מיסודותיהן על אור תורת ישראל. וגדולים דברי הגר"א ז"ל " : ואת עשו שנאתי - את הטפל לעשו, אבל עקרו עוהוא ראשו בהדי אבהן דעלמאגניז, ועל-כן "ראיתי פניך כראות פני אלקים" אמר איש האמת יעקב איש תם, ודברו לא ישוב ריקם, ואהבת אחים של עשו ויעקב, של יצחק וישמעאל, תעלה על כל אותן המהומות, שהרשעה הנכרכת בטומאת הגויה גררה אותן, תתגבר עליהן ותהפכן לאור ולחסד עולם. דעה רחבה זאת, ממותקת במתקה ודבשה של תורת אמת, צריכה להתלוות עם כל ארחותינו באחרית הימים, למחתם אורייתא בהיכלא דמלכאמשיחא בהפיכת מריראלמתיקאוחשוכאלנהורא . ההרגל לצאת מתלמוד אל תלמוד, ולהנצל מאותה המארה של ,אין שלו' ליוצא ולבא' ", הוא מוכן עתה דוקא. כל עיקר המנוחה, בעולם וביהדות, הוא רק מפני רבוי המאורות הזורחים ושופעים כאחת. הדרך הישנה של בחירת אחד הדרכים, ללכת בה במתון, לא תקום ולא תהי'. יותר ויותר מזה נתגדלנוונתפתחנו. לתפוס כללות הדרכים כולם ולאגדם במנוחה שלמה ובטוחה, היא התחלת הדרך של הפיכת ע' דעור לאלף דאור, הכתוב בתורתו של ר' מאיר , שלא יכלו חבריו לעמוד על סוף דעתו היא נסוג אחור גם מלמוד תורה מאחר באותה שעה שרכב על הסוס בשבת , ולא נמנע מלהכניסו בנורא כדי להביאו לחיי העוה"ב . אמנם דף 143 "אחר" אחד וגדול חד הוה גבן, שנצח ר' יוחנן ופסק עשן מקברו , אבל את ה"אחרים" הרבים אשר בקרבנו אותם נקלה בנורא למען הביאם לחיי עולם, להתם סיגיהם ולהעלות המובחר שבהם לתוך אגודת החיים, ולא ידח ממנו נדח. וכמדומה שבאחד השיחים כבר המתקנו סוד ע"ד עבודת התקון של הנשמות העשוקות והנדחות של דורות שעברו, הראויה ומחויבת לצדיקי הדורות, ועבודת הקודש הזאת אין ראוי לזנח באחרים הימים, כי נשמותיהם של רשעים הנן מזיקי עלמא, וכשהם מתתקנים חוזר העולם כולו ונבנה בהדרו. הנני בכל לב מצפה ליום אשר יאיר אור כבודו בספריו כולם כלולים בהדרם, ויה"ר שיתאספו בעלי אסופות רבים והיו עמנו באגודה, לעבוד בכרם בית ישראל בחכמה ע"ד האמת. והיה ז"ש וברכת ד' על עמו, כנה"י ונפש ידי"עדוש"תבאה"ר, הק' אברהם יצחק ה"ק הנ"ל