פרשני:אגרות הראיה: אגרת שיג: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (Try fix category tree) תגית: ריקון |
(Added igrut reaya.) |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{פרשני}}{{#makor-new:אגרות הראיה: אגרת שיג |אגרות הראיה-|אגרת|שיג|}} | |||
= רקע לאגרת = | |||
= הערות, מקבילות, וביאורים נצרכים = | |||
= נמען האגרת = | |||
=האגרת= | |||
ב"ה, עה"ק יפו ת"ו, כ"א סיון תרעי"ן | |||
לכבוד ידי"ע הרב הגאון הגדול פאהמ"דמוהר"ח ברלין שליט"א, שלו' וברכה. | |||
הנני מוצא לי לחובה להודיע את כתר"ה שי', שגם מראשית הענין, כשראיתי | |||
את נחיצות השימוש בהיתר ההפקעה ע"י המכירה לכללות ישוב אה"ק, גמרתי | |||
בדעתי לעשות בכ"ז את כל מה דאפשר לצאת ידי חובת כל הדעות. ועל כן תקנתי | |||
חותמות, שחקוק עליהם שהמחיר בשביעית יהי' רק בשביל המכשירים והטורח, | |||
כדי להסיר מהדמים דין קדושת שביעית, ולעשות ע"י זה את הסחורה ע"י הבלעה, | |||
וגליתי דעתי לכל מכירי, הנכנסים לדבר עמי בענין זה, שבדעתי להכין ג"כ לפני | |||
הבציר שטרי הפקר, שיפקיר כ"א את הפירות, שיש בהם חשש שביעית, שימצאו | |||
בקרקעותיו, וימסר כחם לב"ד, ושטר הרשאה, שב"ד מרשים להבעלים הנ"ל לעשות | |||
ברשותם כל מה שנדרש למכירת הפירות בדרך היתר, דהיינו לקחת מהם שכר | |||
טרחם ומכשיריהם. אלא שמראש הסכמתי, שכיון שיש לנו יסוד המכירה, שמאז | |||
סמכו עליו לבד, אין לדקדק כ"כ כמה יקחו בעד המכשירים והטורח, כיון שהדבר | |||
מפורש שאין הדמים בעד גוף הפירות, ואין לדחוק את בני המושבות העמוסים | |||
במשא של דחק גדול במצבם, ד' ירומם קרנם, בדברים הנוגעים לממון, נגד מה | |||
שכבר הוחזקו. אמנם ע"י המהומה, אשר נעשתה בדרך קינטוריא, יהיו כמה דברים | |||
מזה יותר קשים עכשו להוציאם אל הפועל. ובכ"ז תקותי לשמו ית', שיתוקן הרבה | |||
ע"פ הידור זה, אע"פ שהוא דבר חדש, שלא הונהגו בו מאז. כי בדרך שלו' יעשו | |||
כל מה שנבקש מהם, כ"ז שלא יהיו ניזוקים במצבם או בכבודם, הנוגע ליסוד חייהם, | |||
ע"י הוצאת לעז על ההיתר המתוקן ומוחזק ח"ו, שהוא הרס כללי לכל היושב ח"ו | |||
וירידה לחייהם ממש, שאין פלא שהם מוצאים את עצמם מוכרחים לעמוד על נפשם | |||
ונפש ביתם, ועולליהם השואלים לחם, ועל נפש הישוב ותקותו בעתיד בע"ה, | |||
שיתרחב ויתגדל עד אשר יופיע אור ד' וגאולתו השלמה על שמו ונחלתו, בב"א. | |||
חושב אני כי אחרי אשר שטרי הפקר והרשאת ב"ד ע"פ בד"צ דידן הי"ו יהיו | |||
מתוקנים, כאשר מראש עלתה במחשבתי והסכמתי, בעה"י, יהי' בזה שלו' על | |||
דייני ישראל, ולא יהי' עוד שום ערעור על עסקי פירות המושבות המובאים ירושלימה. | |||
ומה גדול הכאב, שכל הקנתור הזה, אשר הדאיב כ"כ את לבבנו ולבב כל יראי ד' | |||
ואוהבי תורתו ית', לא הי' צריך להיות נמצא כלל, אם היו דורשים ממני איך | |||
היא הסכמתי ודעתי להתנהג. כי כל מגמתי היא לצאת כמה דאפשר ידי כל הדיעות, | |||
ולחוס עם זה יחד על ממונם של ישראל, ולהעמיד מצב השלו' בין ת"ח באה"ק. | |||
אקוה, שהדר"גשליט"א, בצדקתו וטהרת לבבו,יחוה דעתו היפה לטובת | |||
השלו' וטובת ישוב אה"ק, והדברים יתקבלו באהבה וברצון מכל יראי ד' וחושבי | |||
שמו, לחדול מכל ריב וערעור ולהשכין בפורנו אהבה ואחוה ושלו' וריעות. | |||
והי' זה שלו' וברכת אהבה נאמנה, כנה"ר ונפש ידידו עז קשור באהבתו | |||
ודורש"תבאה"ר והדרת כבוד ויקר, | |||
הק' אברהם יצחק הכהן קוק הנ"ל. | |||
דף 352 | |||
= אזכורים בספרים ובמאמרים = | |||
= קישורים חיצוניים = | |||
[[קטגוריה:אגרות הראי"ה]] |
גרסה מ־16:50, 1 ביוני 2021
|
![]() ערך זה הוא מתוך פרויקט פרשני - הפירוש השיתופי לכתבים תורניים.
מטרת פרויקט פרשני היא יצירת פירוש שיתופי על כל הכתבים התורניים, החל מהמשנה ועד ספרי השו"ת האחרונים הנכם מוזמנים להשתתף בעריכת הפירוש באמצעות דף העריכה או יצירת פירושים לערכים חדשים. |
No result
רקע לאגרת
הערות, מקבילות, וביאורים נצרכים
נמען האגרת
האגרת
ב"ה, עה"ק יפו ת"ו, כ"א סיון תרעי"ן לכבוד ידי"ע הרב הגאון הגדול פאהמ"דמוהר"ח ברלין שליט"א, שלו' וברכה. הנני מוצא לי לחובה להודיע את כתר"ה שי', שגם מראשית הענין, כשראיתי את נחיצות השימוש בהיתר ההפקעה ע"י המכירה לכללות ישוב אה"ק, גמרתי בדעתי לעשות בכ"ז את כל מה דאפשר לצאת ידי חובת כל הדעות. ועל כן תקנתי חותמות, שחקוק עליהם שהמחיר בשביעית יהי' רק בשביל המכשירים והטורח, כדי להסיר מהדמים דין קדושת שביעית, ולעשות ע"י זה את הסחורה ע"י הבלעה, וגליתי דעתי לכל מכירי, הנכנסים לדבר עמי בענין זה, שבדעתי להכין ג"כ לפני הבציר שטרי הפקר, שיפקיר כ"א את הפירות, שיש בהם חשש שביעית, שימצאו בקרקעותיו, וימסר כחם לב"ד, ושטר הרשאה, שב"ד מרשים להבעלים הנ"ל לעשות ברשותם כל מה שנדרש למכירת הפירות בדרך היתר, דהיינו לקחת מהם שכר טרחם ומכשיריהם. אלא שמראש הסכמתי, שכיון שיש לנו יסוד המכירה, שמאז סמכו עליו לבד, אין לדקדק כ"כ כמה יקחו בעד המכשירים והטורח, כיון שהדבר מפורש שאין הדמים בעד גוף הפירות, ואין לדחוק את בני המושבות העמוסים במשא של דחק גדול במצבם, ד' ירומם קרנם, בדברים הנוגעים לממון, נגד מה שכבר הוחזקו. אמנם ע"י המהומה, אשר נעשתה בדרך קינטוריא, יהיו כמה דברים מזה יותר קשים עכשו להוציאם אל הפועל. ובכ"ז תקותי לשמו ית', שיתוקן הרבה ע"פ הידור זה, אע"פ שהוא דבר חדש, שלא הונהגו בו מאז. כי בדרך שלו' יעשו כל מה שנבקש מהם, כ"ז שלא יהיו ניזוקים במצבם או בכבודם, הנוגע ליסוד חייהם, ע"י הוצאת לעז על ההיתר המתוקן ומוחזק ח"ו, שהוא הרס כללי לכל היושב ח"ו וירידה לחייהם ממש, שאין פלא שהם מוצאים את עצמם מוכרחים לעמוד על נפשם ונפש ביתם, ועולליהם השואלים לחם, ועל נפש הישוב ותקותו בעתיד בע"ה, שיתרחב ויתגדל עד אשר יופיע אור ד' וגאולתו השלמה על שמו ונחלתו, בב"א. חושב אני כי אחרי אשר שטרי הפקר והרשאת ב"ד ע"פ בד"צ דידן הי"ו יהיו מתוקנים, כאשר מראש עלתה במחשבתי והסכמתי, בעה"י, יהי' בזה שלו' על דייני ישראל, ולא יהי' עוד שום ערעור על עסקי פירות המושבות המובאים ירושלימה. ומה גדול הכאב, שכל הקנתור הזה, אשר הדאיב כ"כ את לבבנו ולבב כל יראי ד' ואוהבי תורתו ית', לא הי' צריך להיות נמצא כלל, אם היו דורשים ממני איך היא הסכמתי ודעתי להתנהג. כי כל מגמתי היא לצאת כמה דאפשר ידי כל הדיעות, ולחוס עם זה יחד על ממונם של ישראל, ולהעמיד מצב השלו' בין ת"ח באה"ק. אקוה, שהדר"גשליט"א, בצדקתו וטהרת לבבו,יחוה דעתו היפה לטובת השלו' וטובת ישוב אה"ק, והדברים יתקבלו באהבה וברצון מכל יראי ד' וחושבי שמו, לחדול מכל ריב וערעור ולהשכין בפורנו אהבה ואחוה ושלו' וריעות. והי' זה שלו' וברכת אהבה נאמנה, כנה"ר ונפש ידידו עז קשור באהבתו ודורש"תבאה"ר והדרת כבוד ויקר, הק' אברהם יצחק הכהן קוק הנ"ל. דף 352