הרש"ש (שרעבי): הבדלים בין גרסאות בדף
אריאל ביגל נ"י (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
א. ב. אמזלג (שיחה | תרומות) (←תולדות חייו: הוספה) |
||
שורה 3: | שורה 3: | ||
'''רבי שלום שרעבי (רש"ש)''' גדול המקובלים האחרונים. | '''רבי שלום שרעבי (רש"ש)''' גדול המקובלים האחרונים. | ||
==תולדות חייו== | ==תולדות חייו== | ||
נולד | נולד בתימן בשם מרדכי יפת-תעיזי. אביו נפטר עוד קודם לידתו ובגיל שנתיים התייתם גם מאמו. יחד עם אחותו גדל בבית סבו, אבי אביו, הרב אברהם יפת תעיזי שלימדו תורה. לאחר פטירת סבו, בעודו ילד דאג הרב חיים סינואני לגדלו וללמדו תורה. בבחרותו נסמך לרבנות. עבר לעיר עדן, שם למד בישיבתו של הרב משומר נסים. עבר בהצלחה מבחנים בגמרא, ברמב"ם, בטור ובשולחן ערוך. | ||
בשנת תרצ"ב (1932) עלה לארץ ישראל, הגיע תחילה ליפו ומשם המשיך למחוז חפצו - ירושלים. נמנה עם רבני ישיבת המקובלים בית אל. למד גם בישיבת "שערי ציון" של הראשון לציון הרב בן ציון מאיר חי עוזיאל. לימים, ייסד ישיבה בשם נהר שלום על שמו של גדול המקובלים רבי שלום שרעבי, בה לימד תורה, הן בגלוי והן בנסתר, במשך עשרות שנים. הוא שינה את שם משפחתו לשרעבי גם משום ששם זה הוא גם ראשי תבות של שלום רב על בני ישראל. | |||
הרב שרעבי התפרסם כאיש קדוש ובעל מופתים. רבים השכימו לביתו שהיה פתוח לרווחה לכל מבקש עצה וברכה. את הכספים שקיבל מציבור המבקרים הקדיש להחזקת הישיבה ובעיקר לתמיכה בנצרכים כאשר הוא עצמו הקפיד שלא ליהנות מכספים אלה וחי בפשטות ובצניעות רבה עם אשתו, לאה שרעבי. בני הזוג היו חשוכי ילדים. לאורך כל חייהם, היו ידועים כאנשי חסד וגומלי חסדים. לאה שרעבי נפטרה בשנת ה'תשל"ט (1979). הרב עמרם אבורביע, ראב"ד פתח-תקווה סיפר שהרב מרדכי שרעבי אמר לו שדרכו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק נכונה מדרכו של הרב זוננפלד. | |||
הרב שרעבי היה חלש מאוד פיזית ובשנים האחרונות היו רגילים תלמידיו לקחתו ממקום למקום כשהוא יושב על כסאו. | |||
הרב שרעבי העמיד תלמידים רבים, בהם הרב מאיר יהודה גץ, הרב ציון ברכה, רבי שלום שמואלי ובנו הרב בניהו שמואלי שממלאים את מקום הרב שרעבי בראשות ישיבת נהר שלום. | |||
גדולתו בקבלה הייתה לשם דבר, וגדולי המקובלים היו מציעים לפניו את ספיקותיהם על מנת שיפתור להם אותם, בהם ראש ישיבת בית אל, הרב הדיין עובדיה הדאיה. | |||
נקבר בהר המנוחות בירושלים. על שמו של הרב שרעבי הוקמו מוסדות תורה, ביניהם בית מדרש בהרצליה "ישיבת חזון מרדכי" וישיבת שערי מרדכי בירושלים. | |||
==כתביו== | ==כתביו== |
גרסה מ־17:00, 6 ביולי 2015
|
![]() |
יש להשלים ערך זה ערך זה עשוי להיראות מלא ומפורט, אך הוא אינו שלם, ועדיין חסר בו תוכן מהותי. הנכם מוזמנים להשלים את החלקים החסרים ולהסיר הודעה זו. ראו פירוט בדף השיחה. |
רבי שלום שרעבי (רש"ש) גדול המקובלים האחרונים.
תולדות חייו
נולד בתימן בשם מרדכי יפת-תעיזי. אביו נפטר עוד קודם לידתו ובגיל שנתיים התייתם גם מאמו. יחד עם אחותו גדל בבית סבו, אבי אביו, הרב אברהם יפת תעיזי שלימדו תורה. לאחר פטירת סבו, בעודו ילד דאג הרב חיים סינואני לגדלו וללמדו תורה. בבחרותו נסמך לרבנות. עבר לעיר עדן, שם למד בישיבתו של הרב משומר נסים. עבר בהצלחה מבחנים בגמרא, ברמב"ם, בטור ובשולחן ערוך.
בשנת תרצ"ב (1932) עלה לארץ ישראל, הגיע תחילה ליפו ומשם המשיך למחוז חפצו - ירושלים. נמנה עם רבני ישיבת המקובלים בית אל. למד גם בישיבת "שערי ציון" של הראשון לציון הרב בן ציון מאיר חי עוזיאל. לימים, ייסד ישיבה בשם נהר שלום על שמו של גדול המקובלים רבי שלום שרעבי, בה לימד תורה, הן בגלוי והן בנסתר, במשך עשרות שנים. הוא שינה את שם משפחתו לשרעבי גם משום ששם זה הוא גם ראשי תבות של שלום רב על בני ישראל.
הרב שרעבי התפרסם כאיש קדוש ובעל מופתים. רבים השכימו לביתו שהיה פתוח לרווחה לכל מבקש עצה וברכה. את הכספים שקיבל מציבור המבקרים הקדיש להחזקת הישיבה ובעיקר לתמיכה בנצרכים כאשר הוא עצמו הקפיד שלא ליהנות מכספים אלה וחי בפשטות ובצניעות רבה עם אשתו, לאה שרעבי. בני הזוג היו חשוכי ילדים. לאורך כל חייהם, היו ידועים כאנשי חסד וגומלי חסדים. לאה שרעבי נפטרה בשנת ה'תשל"ט (1979). הרב עמרם אבורביע, ראב"ד פתח-תקווה סיפר שהרב מרדכי שרעבי אמר לו שדרכו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק נכונה מדרכו של הרב זוננפלד.
הרב שרעבי היה חלש מאוד פיזית ובשנים האחרונות היו רגילים תלמידיו לקחתו ממקום למקום כשהוא יושב על כסאו.
הרב שרעבי העמיד תלמידים רבים, בהם הרב מאיר יהודה גץ, הרב ציון ברכה, רבי שלום שמואלי ובנו הרב בניהו שמואלי שממלאים את מקום הרב שרעבי בראשות ישיבת נהר שלום.
גדולתו בקבלה הייתה לשם דבר, וגדולי המקובלים היו מציעים לפניו את ספיקותיהם על מנת שיפתור להם אותם, בהם ראש ישיבת בית אל, הרב הדיין עובדיה הדאיה.
נקבר בהר המנוחות בירושלים. על שמו של הרב שרעבי הוקמו מוסדות תורה, ביניהם בית מדרש בהרצליה "ישיבת חזון מרדכי" וישיבת שערי מרדכי בירושלים.
כתביו
- סידור הרש"ש- עם הכוונות המוכרות כ"כוונות הרש"ש". מסידור זה מתפללים עד היום ביבישבת המקובלים בית אל.
- אמת ושלום - על הספר עץ חיים לרבי חיים ויטאל.
- נהר שלום- כוונות התפילות.
- רחובות הנהר- הקדמות האר"י.
- כתבי יד רבים שנשמרו בישיבת המקובלים בית אל.
אחד מגדולי המקובלים התבטא: "לכל מי שלומד דברי הרב בעל עץ חיים מבלי שלמד בנהר שלום והקדמותיו, ימשש כעיוור באפלה... צוללים במים אדירים ולא מצאו ידם... עד אשר יעברו את הנהר".
מתלמידיו
בין תלמידיו נמנים החיד"א ורבי חיים די לה רוזה (בעל "תורת חכם").
לקריאה נוספת
- יעקב שלום גפנר, אור השמש, הוצאת מפעל "חלקת מחוקק", ירושלים תש"ל.
- אהרן סורסקי, אורות ממזרח ח"א, בני ברק תשל"ד, עמ' לא- נ.