רבי ישראל הגר: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
(דיוק) |
||
(20 גרסאות ביניים של 10 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{אדמו"ר | {{אדמו"ר | ||
|שם=רבי ישראל הגר מויז'ניץ | |שם=רבי ישראל הגר מויז'ניץ כינויו '''רבי שרלוק'ה''' | ||
|תואר= | |תואר= | ||
|תמונה=[[תמונה:ViznitzRav.jpg|200px]] | |תמונה=[[תמונה:ViznitzRav.jpg|200px]] | ||
שורה 11: | שורה 11: | ||
|סיבת הפטירה= | |סיבת הפטירה= | ||
|מקום קבורה= | |מקום קבורה= | ||
|חסידות= [[חסידות ויז'ניץ]] | |חסידות= [[חסידות ויז'ניץ|ויז'ניץ]] | ||
|מקום מגורים= | |מקום מגורים= | ||
|מקום פעילות=בני ברק | |מקום פעילות=בני ברק | ||
שורה 22: | שורה 22: | ||
|נושאים בהם עסק= | |נושאים בהם עסק= | ||
|חיבוריו= | |חיבוריו= | ||
|אב= | |אב=[[רבי משה יהושע הגר]] | ||
|אם= | |אם=לאה אסתר לבית פנט | ||
|בת זוג=שרה חנה חיה לבית טברסקי | |בת זוג=שרה חנה חיה לבית טברסקי | ||
|ילדים= | |ילדים= | ||
|חתימה= | |חתימה= | ||
}} | }} | ||
'''רבי ישראל הגר''' הוא ה[[אדמו"ר]] הנוכחי | '''רבי ישראל הגר''' הוא ה[[אדמו"ר]] הנוכחי מ[[חסידות ויז'ניץ|ויז'ניץ]], השישי במספר, וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. | ||
==תולדותיו== | ==תולדותיו== | ||
נולד בו' ב[[אייר]] תש"ה ב[[תל אביב]] לאביו [[רבי משה יהושע הגר]], לימים האדמו"ר מויז'ניץ. בצעירותו הסתופף | נולד בו' ב[[אייר]] תש"ה ב[[תל אביב]] לאביו [[רבי משה יהושע הגר]], לימים האדמו"ר מויז'ניץ. בצעירותו הסתופף בצל סבו [[רבי חיים מאיר הגר]], בעל ה'אמרי חיים'. בי' ב[[סיון]] תשכ"ג נשא את שרה חנה חיה, בתו של [[רבי משולם זוסיא טברסקי]], האדמו"ר מ[[חסידות טשרנוביל|טשרנוביל]]. לאחר נישואיו מונה על ידי סבו לרב בית הכנסת של חסידי ויז'ניץ במרכז בני ברק. לאחר פטירת סבו בשנת תשל"ב, מונה לרב קריית ויז'ניץ בבני ברק במקום אביו שהתמנה לאדמו"ר. בתקופה זו היה נחשב לדמות קרובה ביותר לאביו, והיה מיועד לרשת את כסאו. | ||
בשנת תשמ"ד הורחק על ידי אביו מביתו וממשרתו בקריית ויז'ניץ, ואביו מינה במקומו את אחיו הצעיר, [[רבי מנחם מנדל הגר]], כרב ואחראי על מוסדות החסידות. מאז סבל מהתנכלויות, וניסה פעמים רבות להתפייס עם אביו, ללא הועיל. בתקופה זו התקרב לדודו [[רבי מרדכי הגר]], האדמו"ר | בשנת תשמ"ד הורחק על ידי אביו מביתו וממשרתו בקריית ויז'ניץ, ואביו מינה במקומו את אחיו הצעיר, [[רבי מנחם מנדל הגר]], כרב ואחראי על מוסדות החסידות. מאז סבל מהתנכלויות, וניסה פעמים רבות להתפייס עם אביו, ללא הועיל. בתקופה זו התקרב לדודו [[רבי מרדכי הגר]], האדמו"ר מויז'ניץ במונסי. בשנת תש"ס עבר תאונת דרכים קשה, ואביו ביקרו בבית החולים. בשנת תשס"ב החזיר אביו את ר' ישראל לשיכון ויז'ניץ. חזרתו פילגה את חסידי ויז'ניץ בארץ לשני מחנות, חסידיו של ר' ישראל (רוב החסידים) וחסידיו של ר' מנדל, שייסד בית מדרש נפרד בבני ברק. למעשה, כיהנו שניהם כאדמו"רים, משום שאביהם היה חולה ונבצר ממנו להנהיג את החסידים. | ||
לאחר פטירת אביו בשנת תשע"ב, הוכתר לכהן כאדמו"ר המרכזי בחסידות. אחיו, הרב מנחם מנדל, החל לכהן באופן רשמי כאדמו"ר בחצר שייסד. במהלך ימי ה"שבעה" בעה החליטו האחים לשים סוף למתיחות, והוחלט ששניהם יכהנו כאדמו"רי ויז'ניץ וחלוקת הירושה תתנהל בשווה ע"י בוררים מוסכמים. | לאחר פטירת אביו בשנת תשע"ב, הוכתר לכהן כאדמו"ר המרכזי בחסידות. אחיו, הרב מנחם מנדל, החל לכהן באופן רשמי כאדמו"ר בחצר שייסד. במהלך ימי ה"שבעה" בעה החליטו האחים לשים סוף למתיחות, והוחלט ששניהם יכהנו כאדמו"רי ויז'ניץ וחלוקת הירושה תתנהל בשווה ע"י בוררים מוסכמים. | ||
==משפחתו== | ==משפחתו== | ||
ילדיו: | ילדיו: | ||
* בתו מלכה העניא- נשואה לאחיינו [[רבי יצחק טברסקי]], האדמו"ר מ[[חסידות סקווירא|סקווירא]]. | * בתו מלכה העניא- נשואה לאחיינו [[רבי יצחק טברסקי]], בן גיסו [[רבי דוד טברסקי מסקווירא|רבי דוד טברסקי]] האדמו"ר מ[[חסידות סקווירא|סקווירא]]. | ||
* בתו מרים- נשואה לבן דודו ר' ברוך שמשון הגר, רב קהילת חסידי ויז'ניץ מונסי | * בתו מרים- נשואה לבן דודו ר' ברוך שמשון הגר, רב קהילת חסידי ויז'ניץ מונסי בבבית שמש ובנו של [[רבי מרדכי הגר]] - האדמו"ר מויז'ניץ מונסי. | ||
* בתו רעכיל דבורה- נשואה לרב חיים צבי מייזליש - ראש ישיבת סאטמאר בבני ברק | * בתו רעכיל דבורה- נשואה לרב חיים צבי מייזליש - ראש ישיבת סאטמאר בבני ברק. | ||
* בנו רבי חיים מאיר - רב | * בנו רבי חיים מאיר - רב קרית ויז'ניץ. חתנו של רבי אהרן טייטלבוים, אב"ד ניר-באטור. | ||
* בנו | * בנו רבי יצחק ישעיה- רבם של חסידי ויזניץ באשדוד, חתן רבי דב בעריש מ[[חסידות דעעש|דעעש]] בירושלים. | ||
* בתו | * בתו ציפורה ברכה- נשואה לרב נפתלי צבי בן הרב נחום אפרים טייטלבוים - האדמו"ר מוואלאווא. | ||
* בנו | * בנו רבי יעקב מרדכי- רבם של חסידי ויזניץ באלעד, חתן הרב אברהם ברוך רוטנברג ראש כולל "עטרת ישראל" - קוסון | ||
* בתו יפה שיינדל- נשואה לרב מנחם | * בתו יפה שיינדל- נשואה לרב מנחם מענדיל בן הרב ישראל אליעזר הגר, רב ביהמ"ד סערט-ויז'ניץ בירושלים. | ||
{{מיון רגיל:הגר ישראל}} | {{מיון רגיל:הגר ישראל}} |
גרסה אחרונה מ־05:17, 21 ביולי 2024
|
רבי ישראל הגר מויז'ניץ כינויו רבי שרלוק'ה | |
---|---|
![]() | |
תאריך לידה | ו' באייר תש"ה |
מקום לידה | תל אביב |
חסידות | ויז'ניץ |
מקום פעילות | בני ברק |
מספר בשושלת | 6 |
הקודם | רבי משה יהושע הגר |
תחילת כהונה | תשע"ב |
רבותיו | רבי חיים מאיר הגר, רבי משה יהושע הגר |
אב | רבי משה יהושע הגר |
אם | לאה אסתר לבית פנט |
בת זוג | שרה חנה חיה לבית טברסקי |
רבי ישראל הגר הוא האדמו"ר הנוכחי מויז'ניץ, השישי במספר, וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל.
תולדותיו[עריכה]
נולד בו' באייר תש"ה בתל אביב לאביו רבי משה יהושע הגר, לימים האדמו"ר מויז'ניץ. בצעירותו הסתופף בצל סבו רבי חיים מאיר הגר, בעל ה'אמרי חיים'. בי' בסיון תשכ"ג נשא את שרה חנה חיה, בתו של רבי משולם זוסיא טברסקי, האדמו"ר מטשרנוביל. לאחר נישואיו מונה על ידי סבו לרב בית הכנסת של חסידי ויז'ניץ במרכז בני ברק. לאחר פטירת סבו בשנת תשל"ב, מונה לרב קריית ויז'ניץ בבני ברק במקום אביו שהתמנה לאדמו"ר. בתקופה זו היה נחשב לדמות קרובה ביותר לאביו, והיה מיועד לרשת את כסאו.
בשנת תשמ"ד הורחק על ידי אביו מביתו וממשרתו בקריית ויז'ניץ, ואביו מינה במקומו את אחיו הצעיר, רבי מנחם מנדל הגר, כרב ואחראי על מוסדות החסידות. מאז סבל מהתנכלויות, וניסה פעמים רבות להתפייס עם אביו, ללא הועיל. בתקופה זו התקרב לדודו רבי מרדכי הגר, האדמו"ר מויז'ניץ במונסי. בשנת תש"ס עבר תאונת דרכים קשה, ואביו ביקרו בבית החולים. בשנת תשס"ב החזיר אביו את ר' ישראל לשיכון ויז'ניץ. חזרתו פילגה את חסידי ויז'ניץ בארץ לשני מחנות, חסידיו של ר' ישראל (רוב החסידים) וחסידיו של ר' מנדל, שייסד בית מדרש נפרד בבני ברק. למעשה, כיהנו שניהם כאדמו"רים, משום שאביהם היה חולה ונבצר ממנו להנהיג את החסידים.
לאחר פטירת אביו בשנת תשע"ב, הוכתר לכהן כאדמו"ר המרכזי בחסידות. אחיו, הרב מנחם מנדל, החל לכהן באופן רשמי כאדמו"ר בחצר שייסד. במהלך ימי ה"שבעה" בעה החליטו האחים לשים סוף למתיחות, והוחלט ששניהם יכהנו כאדמו"רי ויז'ניץ וחלוקת הירושה תתנהל בשווה ע"י בוררים מוסכמים.
משפחתו[עריכה]
ילדיו:
- בתו מלכה העניא- נשואה לאחיינו רבי יצחק טברסקי, בן גיסו רבי דוד טברסקי האדמו"ר מסקווירא.
- בתו מרים- נשואה לבן דודו ר' ברוך שמשון הגר, רב קהילת חסידי ויז'ניץ מונסי בבבית שמש ובנו של רבי מרדכי הגר - האדמו"ר מויז'ניץ מונסי.
- בתו רעכיל דבורה- נשואה לרב חיים צבי מייזליש - ראש ישיבת סאטמאר בבני ברק.
- בנו רבי חיים מאיר - רב קרית ויז'ניץ. חתנו של רבי אהרן טייטלבוים, אב"ד ניר-באטור.
- בנו רבי יצחק ישעיה- רבם של חסידי ויזניץ באשדוד, חתן רבי דב בעריש מדעעש בירושלים.
- בתו ציפורה ברכה- נשואה לרב נפתלי צבי בן הרב נחום אפרים טייטלבוים - האדמו"ר מוואלאווא.
- בנו רבי יעקב מרדכי- רבם של חסידי ויזניץ באלעד, חתן הרב אברהם ברוך רוטנברג ראש כולל "עטרת ישראל" - קוסון
- בתו יפה שיינדל- נשואה לרב מנחם מענדיל בן הרב ישראל אליעזר הגר, רב ביהמ"ד סערט-ויז'ניץ בירושלים.