הרב יהושע רוזן: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 2: | שורה 2: | ||
{{רב | {{רב | ||
|שם=יהושע רוזן | |שם=יהושע רוזן | ||
|תמונה= | |תמונה=[[תמונה:SpriteRszRound.png]] | ||
|כיתוב= | |כיתוב= | ||
|תאריך לידה= [[ה'תרצ"ד]] | |תאריך לידה= [[ה'תרצ"ד]] |
גרסה מ־17:32, 23 במאי 2016
|
הרב יהושע רוזן (נולד בשנת תרצ"ד) זקן רבני ישיבת מרכז הרב ומתלמידיו המובהקים של הרצי"ה, לשעבר ראש ישיבת ישיבת ניר קריית ארבע ור"מ בישיבת ירושלים לצעירים.
יהושע רוזן | |
---|---|
![]() | |
תאריך לידה | ה'תרצ"ד |
מקום פעילות | ישיבת ירושלים לצעירים, ישיבת מרכז הרב |
נושאים שבהם עסק | חינוך, אמונה |
רבותיו | הרב הרב צבי יהודה הכהן קוק, הרב הנזיר, הרב יעקב כלאב |
ביוגרפיה
עלה ארצה כפליט שואה עם הרב דב ליאור והיה מילדי טהרן. למד בישיבת כפר הרא"ה, בהמשך דרכו הגיע לישיבת "מרכז הרב" יחד עם הקבוצה של הרב יעקב כלאב כשהיו בה 15 בחורים [1], התקרב לרב צבי יהודה בראשית דרכו בישיבה כשהתפעל מענוותנותו וצדקותו, היה מראשוני תלמידיו וראה בו את רבו המובהק[2]. כמו כן, למד אצל הרב אפרים בורודיאנסקי תלמידו המובהק של הרב שמעון שקאפ. כיהן כר"מ שנים רבות בישיבת ירושלים לצעירים, לפני מספר שנים פרש מהתפקיד. בעבר העביר שיעורים באופן קבוע לבחורים בישיבת 'בני צבי' בבית אל ובישיבת מרכז הרב. כיהן גם תקופה קצרה כראש ישיבת ניר קריית ארבע.
כיום עיקר זמנו עוסק בלימוד תורה ומעביר את שיעורו הקבוע בביתו מזה עשרות שנים בספרי הרב אברהם יצחק הכהן קוק ובספר שפת אמת לקבוצת תלמידים מישיבת מרכז הרב. כמו כן, משמש כחבר הנהלה במכון 'ארץ חמדה'[3]. מתגורר בשכונת גבעת שאול בירושלים.
דעותיו
בעבר הביע התנגדות לשיטת רבדים[4].בשנת תשס"ה הצטרף לקריאתו של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא לסרב פקודה בזמן גירוש גוש קטיף[5]. בשנת תשע"ה חתם על מכתב נגד מועמדותם של רבנים מהציונות דתית לתפקיד רב העיר האשכנזי של ירושלים, במקביל להתמודדותו של הרב אריה שטרן.[6].
מתלמידיו
- הרב חיים אביהוא שוורץ- ר"מ בישיבת מרכז הרב ובישיבת בית אל
- הרב יורם אליהו-ר"מ במכון מאיר
- הרב אריה קורן-ממייסדי ישיבה קטנה מורשה
קישורים חיצוניים
- שיעורים של הרב יהושע רוזן על הרצי"ה עם מגוון סיפורים ששמע, אתר ישיבה
- שיעור שהעביר בישיבת מרכז הרב על יום ירושלים
- מאמרו 'משנה חינוכית עפ"י הרב זצ"ל'
- מאמר בקובץ 'ניצני ארץ' כרך טז, 'מהרה יבנה המקדש'