ישיבת כף החיים: הבדלים בין גרסאות בדף
מזרחי ורדיגר (שיחה | תרומות) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
מזרחי ורדיגר (שיחה | תרומות) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
שורה 5: | שורה 5: | ||
ב[[ארץ ישראל]] ב[[ירושלים]] בשכונת [[בית וגן]] נוסדה ישיבת '''[[מנורת המאור]]''' על שם ספרו של [[רבי יצחק אבוהב]] על ידי העסקן ר' [[יוסף חיים זאדה]]{{הערה| ממקימי שכונת [[ארזי הבירה]] ב[[ירושלים]] וממקימי ישיבת '''כף החיים'''}} לאחר שנים מספר נסגרה הישיבה ומספר תלמידים ממנה באו להקמת ישיבת כף החיים בירושלים. הישיבה הגבוהה לחוזרים בתשובה ולבוגרי יחידות ב[[צה"ל]] '''ישיבת כף החיים''' נתייסדה והוקמה ביום [[ז' באדר]] שנת [[ה'תשל"ט]] על ידי: ר' [[אברהם שולץ]] מ[[ירושלים]]{{הערה|מתלמידי ר' [[שמחה זיסל ברוידא]] מראשי [[ישיבת חברון]]}}, ר' [[שלמה רוזנר]] מ[[ירושלים]]{{הערה| ראה באתר [[ישיבת כף החיים]] במדור המלצות בהמלצת '''בד"ץ העדה החרדית''' את ר' [[רוזנר שלמה]] בהנהלת הישיבה יחד עם ר' [[סופר יעקב חיים]]}}, ור' [[יעקב חיים סופר]] (נינו) מ[[ירושלים]]{{הערה| הקרוי על שם זקינו מבבל}}, בעצת וברכת רבם הרב [[יעקב יצחק פרידמן]] מראשי [[ישיבת תושיה]] במושב '''תפרח''' בהנגב שבדרום{{הערה|ר' רוזנר ור' סופר מייסדי הישיבה וראשיה ודאגו כל השנים למימון הכלכלי שבה, והם תלמידים של ראשי ישיבת תפרח דלהלן: ר' [[נחום לסמן]] מ[[בני ברק]] (נפטר [[י"ב באלול]] חודש הרחמים והסליחות [[ה'תשכ"ט]]) ויבלחט"א ר' [[יעקב יצחק פרידמן]] מ[[תפרח]]}}, ובברכת: הרב [[יהודה יהושע חיים צדקה]] מ[[ירושלים]], הרב [[עובדיה יוסף]] מירושלים, ו[[הרב בן ציון אבא שאול]] מירושלים, [[רבי יעקב ישראל קנייבסקי]] מ[[בני ברק]] ו[[רב]] [[אלעזר מנחם מן שך]] מ[[בני ברק]]. הישיבה נקראת על שם הספר "כף החיים" על [[שולחן ערוך]] [[אורח חיים]] ו[[יורה דעה]]{{הערה| חלקית}}, שחיברו [[רבי יעקב חיים סופר]]. | ב[[ארץ ישראל]] ב[[ירושלים]] בשכונת [[בית וגן]] נוסדה ישיבת '''[[מנורת המאור]]''' על שם ספרו של [[רבי יצחק אבוהב]] על ידי העסקן ר' [[יוסף חיים זאדה]]{{הערה| ממקימי שכונת [[ארזי הבירה]] ב[[ירושלים]] וממקימי ישיבת '''כף החיים'''}} לאחר שנים מספר נסגרה הישיבה ומספר תלמידים ממנה באו להקמת ישיבת כף החיים בירושלים. הישיבה הגבוהה לחוזרים בתשובה ולבוגרי יחידות ב[[צה"ל]] '''ישיבת כף החיים''' נתייסדה והוקמה ביום [[ז' באדר]] שנת [[ה'תשל"ט]] על ידי: ר' [[אברהם שולץ]] מ[[ירושלים]]{{הערה|מתלמידי ר' [[שמחה זיסל ברוידא]] מראשי [[ישיבת חברון]]}}, ר' [[שלמה רוזנר]] מ[[ירושלים]]{{הערה| ראה באתר [[ישיבת כף החיים]] במדור המלצות בהמלצת '''בד"ץ העדה החרדית''' את ר' [[רוזנר שלמה]] בהנהלת הישיבה יחד עם ר' [[סופר יעקב חיים]]}}, ור' [[יעקב חיים סופר]] (נינו) מ[[ירושלים]]{{הערה| הקרוי על שם זקינו מבבל}}, בעצת וברכת רבם הרב [[יעקב יצחק פרידמן]] מראשי [[ישיבת תושיה]] במושב '''תפרח''' בהנגב שבדרום{{הערה|ר' רוזנר ור' סופר מייסדי הישיבה וראשיה ודאגו כל השנים למימון הכלכלי שבה, והם תלמידים של ראשי ישיבת תפרח דלהלן: ר' [[נחום לסמן]] מ[[בני ברק]] (נפטר [[י"ב באלול]] חודש הרחמים והסליחות [[ה'תשכ"ט]]) ויבלחט"א ר' [[יעקב יצחק פרידמן]] מ[[תפרח]]}}, ובברכת: הרב [[יהודה יהושע חיים צדקה]] מ[[ירושלים]], הרב [[עובדיה יוסף]] מירושלים, ו[[הרב בן ציון אבא שאול]] מירושלים, [[רבי יעקב ישראל קנייבסקי]] מ[[בני ברק]] ו[[רב]] [[אלעזר מנחם מן שך]] מ[[בני ברק]]. הישיבה נקראת על שם הספר "כף החיים" על [[שולחן ערוך]] [[אורח חיים]] ו[[יורה דעה]]{{הערה| חלקית}}, שחיברו [[רבי יעקב חיים סופר]]. | ||
תחילה שכנה הישיבה בבית כנסת "חוג שבע" שברחוב '''דוד''', ב[[שכונת הבוכרים]] ב[[ירושלים]], לאחר מכן עברה לבית הכנסת '''נועם שיח''' הנקרא בית הכנסת '''משהיוף''' ב'''רחוב דוד''' 18 בשכונת הבוכרים בירושלים בראשותו של רב [[שכונת הבוכרים]] הרב '''נעים בן אליהו''' (בן המקובל ר' שלמה המכונה [[הרב סלמאן אליהו]] בעל ה'''כרם שלמה'''), לאחר מכן עברה אל הרחוב הסמוך '''רחוב הרב מאיר בר-אילן''' ב[[ירושלים]]. בישיבה לומדים כשישים בחורים מגילאי 18, וקיים בסביבתה ב'''רחוב אבינדב''' 25 גם כולל אברכים הנקרא '''יוצאי ירך יעקב'''. | תחילה שכנה הישיבה בבית כנסת "חוג שבע" שברחוב '''דוד''', ב[[שכונת הבוכרים]] ב[[ירושלים]], לאחר מכן עברה לבית הכנסת '''נועם שיח''' הנקרא בית הכנסת '''משהיוף''' ב'''רחוב דוד''' 18 בשכונת הבוכרים בירושלים בראשותו של רב [[שכונת הבוכרים]] הרב '''נעים בן אליהו''' (בן המקובל ר' שלמה המכונה [[הרב סלמאן אליהו]] בעל ה'''כרם שלמה'''), לאחר מכן עברה אל הרחוב הסמוך '''[[רחוב הרב מאיר בר-אילן]]''' ב[[ירושלים]]. בישיבה לומדים כשישים בחורים מגילאי 18, וקיים בסביבתה ב'''רחוב אבינדב''' 25 גם כולל אברכים הנקרא '''יוצאי ירך יעקב'''. | ||
לאחר מכן עברה הישיבה לרחוב [[אוהלי יוסף]] 14 בשכונת '''[[גבעת משה]]''' הנקראת '''[[גוש 80]]''' ב[[ירושלים]]. שטח הקרקע נתרם על ידי משפחת מורה מירושלים ר' '''משה מורה''' ורעייתו '''רינה'''{{הערה|מ[[עדת הפרסים]]. על פי חלום מאביו לסייע ולבנות ישיבה בקרקע שהוריש}} | לאחר מכן עברה הישיבה לרחוב [[אוהלי יוסף]] 14 בשכונת '''[[גבעת משה]]''' הנקראת '''[[גוש 80]]''' ב[[ירושלים]]. שטח הקרקע נתרם על ידי משפחת מורה מירושלים ר' '''משה מורה''' ורעייתו '''רינה'''{{הערה|מ[[עדת הפרסים]]. על פי חלום מאביו לסייע ולבנות ישיבה בקרקע שהוריש}} |
גרסה מ־21:50, 9 בדצמבר 2018
|
ישיבת כף החיים במרוקו ובארץ ישראל
![](/wiki/images/1/1c/Kaf_hachaym.jpg)
במדינת מרוקו בעיר צפרו עוד בחיי מחבר הכף החיים רבי יעקב חיים סופר הוקמה ישיבה על שם ספרו בשם ישיבת כף החיים, ובה למדו בספר כף החיים והתכתבו עם המחבר ובנו ושלחו שאלות הלכתיות אותו והשיב להם.
בארץ ישראל בירושלים בשכונת בית וגן נוסדה ישיבת מנורת המאור על שם ספרו של רבי יצחק אבוהב על ידי העסקן ר' יוסף חיים זאדה[1] לאחר שנים מספר נסגרה הישיבה ומספר תלמידים ממנה באו להקמת ישיבת כף החיים בירושלים. הישיבה הגבוהה לחוזרים בתשובה ולבוגרי יחידות בצה"ל ישיבת כף החיים נתייסדה והוקמה ביום ז' באדר שנת ה'תשל"ט על ידי: ר' אברהם שולץ מירושלים[2], ר' שלמה רוזנר מירושלים[3], ור' יעקב חיים סופר (נינו) מירושלים[4], בעצת וברכת רבם הרב יעקב יצחק פרידמן מראשי ישיבת תושיה במושב תפרח בהנגב שבדרום[5], ובברכת: הרב יהודה יהושע חיים צדקה מירושלים, הרב עובדיה יוסף מירושלים, והרב בן ציון אבא שאול מירושלים, רבי יעקב ישראל קנייבסקי מבני ברק ורב אלעזר מנחם מן שך מבני ברק. הישיבה נקראת על שם הספר "כף החיים" על שולחן ערוך אורח חיים ויורה דעה[6], שחיברו רבי יעקב חיים סופר.
תחילה שכנה הישיבה בבית כנסת "חוג שבע" שברחוב דוד, בשכונת הבוכרים בירושלים, לאחר מכן עברה לבית הכנסת נועם שיח הנקרא בית הכנסת משהיוף ברחוב דוד 18 בשכונת הבוכרים בירושלים בראשותו של רב שכונת הבוכרים הרב נעים בן אליהו (בן המקובל ר' שלמה המכונה הרב סלמאן אליהו בעל הכרם שלמה), לאחר מכן עברה אל הרחוב הסמוך רחוב הרב מאיר בר-אילן בירושלים. בישיבה לומדים כשישים בחורים מגילאי 18, וקיים בסביבתה ברחוב אבינדב 25 גם כולל אברכים הנקרא יוצאי ירך יעקב.
לאחר מכן עברה הישיבה לרחוב אוהלי יוסף 14 בשכונת גבעת משה הנקראת גוש 80 בירושלים. שטח הקרקע נתרם על ידי משפחת מורה מירושלים ר' משה מורה ורעייתו רינה[7] המשגיח הוא הרב שלמה פנחס דסקל, מתלמידי המשגיח הרב שלמה וולבה.
תולדותיו נכתבו לראשונה על ידי הרב עזרא עטייה ראש ישיבת פורת יוסף בירושלים ומרן הרב עובדיה יוסף הראשון לציון בראש ספר כף החיים.
בשנת 2016 ה'תשע"ו יצאה לאור הגדה של פסח פניני כף החיים (640 עמ') מהדורת ברקוביץ, עם עובדות והנהגות על ידי הרב סילמן נחום מרחובות.
לקט קצר על תולדות חייו של המחבר עם אמרות תורתו הובאו בספר תולדות כף החיים (History of the Cape of Life) חלק א' לבן נינו רבי אברהם אליעזר סופר מירושלים (Avraham Eliezer Sofer, from Jerusalem) נדפס בארץ ישראל בירושלים, ויצא לאור עולם מדפוס וואגשל ביום ח' אלול חודש הרחמים והסליחות בשנת ה'תש"ע[8].
הערות שוליים
- ↑ ממקימי שכונת ארזי הבירה בירושלים וממקימי ישיבת כף החיים
- ↑ מתלמידי ר' שמחה זיסל ברוידא מראשי ישיבת חברון
- ↑ ראה באתר ישיבת כף החיים במדור המלצות בהמלצת בד"ץ העדה החרדית את ר' רוזנר שלמה בהנהלת הישיבה יחד עם ר' סופר יעקב חיים
- ↑ הקרוי על שם זקינו מבבל
- ↑ ר' רוזנר ור' סופר מייסדי הישיבה וראשיה ודאגו כל השנים למימון הכלכלי שבה, והם תלמידים של ראשי ישיבת תפרח דלהלן: ר' נחום לסמן מבני ברק (נפטר י"ב באלול חודש הרחמים והסליחות ה'תשכ"ט) ויבלחט"א ר' יעקב יצחק פרידמן מתפרח
- ↑ חלקית
- ↑ מעדת הפרסים. על פי חלום מאביו לסייע ולבנות ישיבה בקרקע שהוריש
- ↑ המהדורות נרכשו ויצאו לאור עולם על ידי האחים אוהבי תורה ולומדיה מעדת הפרסים, אברהם אסמעיל-זאדה ודוד אסמעיל-זאדה בעלי חנות גוד ציינג מרח' לבוש מרדכי 6 שכונת גאולה ירושלים