כפתור ופרח: הבדלים בין גרסאות בדף
דניאל ונטורה (שיחה | תרומות) |
דניאל ונטורה (שיחה | תרומות) |
||
שורה 30: | שורה 30: | ||
רק בשנת ש"ן או ש"ט (בשער הספר לא רשומנ שנה) נדפס הספר ב[[ונציה]] על-יד מאיר בן יעקב "איש פרענץ". | רק בשנת ש"ן או ש"ט (בשער הספר לא רשומנ שנה) נדפס הספר ב[[ונציה]] על-יד מאיר בן יעקב "איש פרענץ". | ||
==הקדמה== | |||
הוא מציג את עצמו, בטרם יפרט את מסקנותיו. וכך הוא פותח את דברו:"אמר עבד עברי איש תורי (וזה מקור שמו) ברבי משה הפרחי. ואני ההצעיר, הדל באלפי ישראל, שפל האנשים, אסקופיה שהכל דשים הדישתי את פי לא חסמתי, לדבר דבר לצורך השעה על רוב המצוות הנוהגות היום בארץ". | |||
במטרה לבסס את האימון בו הוא מפרט את [[י"ג עיקרים]]. | |||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
*[[יצחק אלפסי (חוקר חסידות)|יצחק אלפסי]], '''ממזרח שמש''', הוצאת קשרים ירושלים, עמודים 64-68 | *[[יצחק אלפסי (חוקר חסידות)|יצחק אלפסי]], '''ממזרח שמש''', הוצאת קשרים ירושלים, עמודים 64-68 | ||
* חברי בית המדרש להלכה בהתיישבות, '''כפתור ופרח - פרק י"א: גבולות הארץ''', המכון ללימודי מצוות הארץ. | * חברי בית המדרש להלכה בהתיישבות, '''כפתור ופרח - פרק י"א: גבולות הארץ''', המכון ללימודי מצוות הארץ. | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== |
גרסה מ־23:52, 26 במרץ 2009
|
כפתור ופרח הוא חיבורו הלכתי של רבי אשתורי הפרחי שחובר במאה ה-14 על המצוות התלויות בארץ. אגב הדיון ההלכתי, הוא מביא תיאור גאוגרפי של הארץ בזמנו, על תושביה, על גבולותיה - בהקשר לתחומים עליהם חלות המצוות. למימוש מחקרו הוא למד את השפה הערבית ושוטט בארץ ישראל. הוא חיפש שרידים למקומות ולצמחים המוזכרים במקרא. על פי חקירותיו בארץ הוא מצא 180מקומות ששמותיהם מוזכרים במקרא ובתלמוד.
המהדורה הנוכחית של הספר הודפסה על-ידי אברהם משה לונץ בירושלים פעמיים:
- ספר א' - פרקים א' עד נ"א בשנת 1897 - - 418 עמודים
- ספר ב' - פרקים ט"ז עד נ"ט, בתוספת מבואות, מפתחות והשלמות בשנת 1899 - 487 עמודים. ספר בב הודפס בתמיכת חברת כל ישראל חברים מפאריז ומכון-צונץ (צונץ שטיפטונג) בברלין.
לונץ מגדיר את הספא בתור חיבורו של :(ב)ראשון בחוקרי ארה"ק[1] . הוא מקדיש את שני הספרים לכבוד הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד. בספר א' הוא מביא רשימה מלאה של המנויים על פירסומיו :"ירושלים" ולוח ארץ ישראל - לא מן הנמנע שאלו סיוע לו במימון הספר . פרק 11 של הספר כולל נושאים בעלי ענין לימינו והודפס שוב בימינו על-ידי "המכון ללימודי מצוות הארץ".
הוא בחר לכתוב את הספר בבית שאן . במבוא לספר כתב לונץ : " (הוא) החליט לעזוב את ירושלים לפני מלאת לו שנה לישיבתו בה (בשנת 1315 בקרוב), ולהאחז באחת הערים הקטנות, למען יהי' רחוק משאון הקריה, ויוכל לעסוק בתורה כחפצו, ויבחר לא את העיר הק ט נ ה (הדגש במקור) ונעימה "בית שאן" למושב לו, אשר בה הי' ישוב קטן מאחינו; למען יוכל לשבת במנוחה ולעסוק בחקירת ארה"ק ולחבר חיבור מיוחד כתוצאות חקירותיו ובה כלה את כל חייו".[2]
על הספר
הספר הודפס לראשונה בשנת 1548 בונציה שבאיטליה. פעם שנייה הודפס בשנת 1850 בברלין שבגרמניה והמהדורה הנוכחית היא השלישית.
מהדורת לונץ כוללת את הספר המקורי ובו התדיינות במצוות התלויות בארץ, דיני הצדוקים והכותים לעניניהם, לוח הזמנים שהוא מגדירו "תכונת קשת הראיה", לוח השנה - "זמן השמיטות וחשבון השטרות" וכן תיאור הארץ, אנשיה, צמחיה, גבולותיה. המוציא לאור של הספר הוסיף לו וכן המחבר הוסיף לו הגהות של חכמי העבר, מפתחות מפורטים ותולדות המחבר, תרשים של ה"בית השני" וכן "לוח תמונת המטבעות העתיקות פתוחי עין" .
בשער סיפרו הוא כתב:
![]() |
"הן הייתי כשני שנים בגליל, דורש וחוקר את הארץ, ועוד חמש שנים בשאר ארצות השבטים, לא מנעתי עצמי שעה אחת מרגל את הארץ, ברוך העוזר. | ![]() |
– 'חברי בית המדרש להלכה בהתיישבות |
תיאורים נבחרים מובאים מאתרים מצפון הארץ ומדרומה:
- עכו - היא חלק מהארץ, שכן רבי אבא מנשק היה כיפי עכו, לפי הרמב"ם, שכן זהו המקום הראשון אליו מגיעים הבאים לארץ. [3]
- הר מירון - חצי שעה מגוש חלב. שם "מי מרום" המוזכר בספר יהושע, שם היה "במקום המיוחס לבית המדרש של רבי שמעון בן יוחאי.
- שילה - "היא לדרום שכם כשלוש שעות ביושר, אלא שנוטה מעט למזרח והוא בדרך העולה לירושלים.
- כפר דרום - מעזה לדרום יש עיר ושמה דרום וקורין לה דרון. שם היה גר רבי אליעזר בן יצחק - איש כפר דרום.
לונץ מגדיר את הספא בתור חיבורו של :(ב)ראשון בחוקרי ארה"ק[4] . הוא מקדיש את שני הספרים לכבוד הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד. בספר א' הוא מביא רשימה מלאה של המנויים על פירסומיו :"ירושלים" ולוח ארץ ישראל - לא מן הנמנע שאלו סיוע לו במימון הספר . פרק 11 של הספר כולל נושאים בעלי ענין לימינו והודפס שוב בימינו על-ידי "המכון ללימודי מצוות הארץ".
הספר כפתור ופרח הינו ספר הלכה מובהק העוסק במצוות התלויות בארץ. לשם ברור סוגיה זו, הוא מברר את גבולותיה ההיסטוריים של ארץ-ישראל, חלוקתה לשבטים, הטופוגרפיה של ירושלים, צמחיית הארץ וגידוליה החקלאים, משקולות מידות ומטבעות בעבר ובהווה. לפי-כך ספר זה אוצר בתוכו חומר רב על הנעשה בארץ-ישראל באותה תקופה.
עקבות הספר נעלמו מאתים שנה לאחר חיבורו. העתקה אחת הגיע לידי ר' יצחק כהן שולל ממצרים. ממנו נעשו עותקים והופצו במצרים ובארץ ישראל. השימוש הרב בהם היה בגלל המידע שצבר על ההלכות התלויות בארץ ומידות בית המקדש.
רק בשנת ש"ן או ש"ט (בשער הספר לא רשומנ שנה) נדפס הספר בונציה על-יד מאיר בן יעקב "איש פרענץ".
הקדמה
הוא מציג את עצמו, בטרם יפרט את מסקנותיו. וכך הוא פותח את דברו:"אמר עבד עברי איש תורי (וזה מקור שמו) ברבי משה הפרחי. ואני ההצעיר, הדל באלפי ישראל, שפל האנשים, אסקופיה שהכל דשים הדישתי את פי לא חסמתי, לדבר דבר לצורך השעה על רוב המצוות הנוהגות היום בארץ".
במטרה לבסס את האימון בו הוא מפרט את י"ג עיקרים.
לקריאה נוספת
- יצחק אלפסי, ממזרח שמש, הוצאת קשרים ירושלים, עמודים 64-68
- חברי בית המדרש להלכה בהתיישבות, כפתור ופרח - פרק י"א: גבולות הארץ, המכון ללימודי מצוות הארץ.
קישורים חיצוניים
- כפתור ופרח - ספר א' - צילום הספר באתר "Hebrew Books" - כולל מבואות: תולדות חיים ועוד
- כפתור ופרח - ספר ב' - צילום הספר באתר "Hebrew Books"
הערות שוליים
- ↑ לפי המבוא של לונץ קדמו לו: בנימין מטודלה - אשר "עשה שם כולם בספר מסעותיו, רי פתחי׳ מרגנשבורג, הרב ר2 שמואל ב״ר שמשין והרב ר׳ יעקב שליח ישיבת פריז. אולם את ארבעה מטיבי לכת האלו לא נוכל לכנות כשם ״חוקרי ארה" ק " כי המה בבואם לאדה״ ק הלכו רק כדרך הסלולה ד ר ך ה ש י י ר ו ת ולא נטו אף שעל אחר הצדה למען דעת את תכונת המקים היותר נודע בקורותינו ודבריימינו, ולכן נשמע מכלם כמעט שפה אחת ודברים א ח ד י ס .
- ↑ עמ' xxxii ספר א': כפתור ופרח מתוך "אוצר ספרות ארץ ישראל", מאת הרב אישתורי הפרחי ז"ל מאת אברהם משה לונץ. ירושלים, תרנ"ט
- ↑ הלכות מלכים, פרק ה' הלכה י'
- ↑ לפי המבוא של לונץ קדמו לו: בנימין מטודלה - אשר "עשה שם כולם בספר מסעותיו, רי פתחי׳ מרגנשבורג, הרב ר2 שמואל ב״ר שמשין והרב ר׳ יעקב שליח ישיבת פריז. אולם את ארבעה מטיבי לכת האלו לא נוכל לכנות כשם ״חוקרי ארה" ק " כי המה בבואם לאדה״ ק הלכו רק כדרך הסלולה ד ר ך ה ש י י ר ו ת ולא נטו אף שעל אחר הצדה למען דעת את תכונת המקים היותר נודע בקורותינו ודבריימינו, ולכן נשמע מכלם כמעט שפה אחת ודברים א ח ד י ס .